![green-energy2](http://jumal.si/wp-content/uploads/green-energy2-671x337.png)
Slovenija odprta za prihod tehnologije prihodnosti – blockchain
Že v preteklih člankih sem kar precej govoril o kriptovalutah in blockchainu (verigi blokov), na katerih temeljijo kriptovalute. Iščejo pa se tudi nove rešitve in storitve za končne potrošnike v obliki spletne platforme za kupovanje energije. Trgovanje z energijo bo potekalo po sistemu Peer-to-Peer (vsak z vsakim), ki temelji na blockchain tehnologiji. Torej se bo potrošnik sam lahko odločil, od koga bo kupil elektriko in po kakšni ceni. Dejstvo je, da se blockchain tehnologija vse bolj širi na vse več različnih področij, ne samo kriptovalut. Ravno zato pa je potrebno in zelo priporočljivo na tem področju pridobiti precej več znanja, ki ga nikoli ni dovolj.
Globalni trg je vse bolj konkurenčen in na njem lahko preživijo le še podjetja, ki ne zaspijo v svoji inovativnosti. Slovenija kot majhna dežela se tem tokovom ne more izogniti, lahko pa jih izkoristi sebi v korist. Majhnost je lahko velika konkurenčna prednost zaradi hitrejše prilagoditve novim paradigmam v poslovnem svetu, novim tehnologijam. Večji, starejši sistemi so praviloma bolj togi, okorni, tradicionalni, zato je tam spremembe težje vpeljati. Slovenija na svetovnem zemljevidu dobiva novo priložnost.
Pri projektih, kot sta Uber, AirBnB, smo lahko videli, kako disruptiven je lahko nov poslovni model na določenem tržnem segmentu. Nova tehnologija lahko praktično čez noč povozi stare ekonomske modele. Primer Nokia nam kaže, da lahko znotraj inovativnega sektorja pride do tako imenovane »destructive (razdiralne)« inovacije, da propadejo podjetja, ki so veljala za najbolj inovativna, ker so stavila na napačnega konja. Android vmesnik ne velja za tehnološko najbolj optimalno rešitev, pa je vseeno daleč na prvem mestu med vsemi mobilnimi operacijskimi sistemi. Pa čeprav mu konkurira Windows, ki je najpopularnejši operacijski sistem za osebne računalnike, in Apple, ki je znan po svojih dobro vpeljanih inovacijah. Prednost sistemu Android daje najboljša ponudba za uporabnike.
Podoben primer velja pri internetnem protokolu. Na začetku je veljala navadna pošta za standard, potem je prišel telegram. Ob postavitvi prve spletne pošte so vsi menili, da je neuporabna. Kmalu so ponudniki spletne pošte povozili stare velikane klasičnih pisem. Iz preprostega razloga, ker je spletna pošta hitrejša, zanesljivejša in cenejša. Prva uporabna vrednost interneta je bilo torej spletno brskanje in pošiljanje pošte.
Kar nekaj let se zdaj pri internetu uporablja besedna zveza Internet stvari (IOT angl. Internet of Things), ki ga zadnje čase promovirajo predvsem visokotehnološka podjetja, kot je Tesla Motors. Gre za model, kjer naprave med seboj komunicirajo in delujejo na podlagi izmenjave podatkov. Internet stvari nam bo omogočil varnejšo vožnjo, nekoč v prihodnosti pa lahko tudi avtomobile brez voznikov. Tudi slovensko podjetje Gorenje uporablja ta model pri razvoju svojih izdelkov in povezuje naprave med seboj, da lahko komunicirajo.
Naslednja velika stvar na internetu pa bo Internet vrednosti (angl. Internet of Value), ki ga uvaja blockchain tehnologija. Prednost tehnologije je v tem, da ni omejena na določen kraj, določeno ustanovo (banko) in nima visokih stroškov transakcij po svetu. Vse, kar potrebujete, je dostop do interneta in lastno spletno denarnico, kamor lahko nakažete virtualni kovanec.
Vsak z vsakim?
Zanimivo je, da je izvor tehnologije blockchain povezan z vsem dobro znanim protokolom Torrent. Omrežje temelji na ogromnem številu računalnikov, ki komunicirajo med seboj in si izmenjujejo podatke. Gre za popolnoma decentraliziran ekosistem – to je pa tudi osnova za tehnologijo veriženja podatkov.
Zmotno pa bi bilo misliti, da bo tehnologija verig podatkovnih blokov omejena le na prenos vrednosti. Na Švedskem so se na primer odločili prenesti celotno zemljiško knjigo na to tehnologijo, saj so ugotovili, da jim bo to izboljšalo delovanje. V Estoniji testirajo rešitve v delih javne uprave, ki bi jih lahko pohitrili, avtomatizirali in s tem zmanjšali tegobe prebivalcev pri izkušnji z javnimi storitvami. V Veliki Britaniji se trudijo tehnologijo vpeljati v zdravstveni sistem. O tem sem že pisal v preteklem članku. In še več je podobnih primerov.
Blockchain pa se ne bo uporabljal le pri javnih storitvah. Pred časom smo videli javno zbiranje sredstev za projekt Aragon, ki želi to tehnologijo uporabiti za korporativno upravljanje. Pojavljajo se tudi spletni kazini, ki bodo preko Ethereum omrežja zagotavljali večjo transparentnost in izničili možnost goljufij ter manipuliranja s strani upravitelja kazina. Tudi v energetskem sektorju se kažejo obrisi testiranja in možnosti uporabe, npr. pri sončnih elektrarnah gre razvoj v smeri inovativnega modela upravljanja z energetiko na podlagi Peer-to-Peer in decentralizacije.
Energetika je v Sloveniji in po svetu zelo centralizirana in koncentrirana panoga. Obstoječ energetski model temelji na ogromnih objektih, kjer se generirajo desetine, stotine megavatnih ur vsak dan, ki se oddajajo v omrežje in prenaša na daljše razdalje. Veliko sodobnih elektrarn danes še vedno temelji na umazanih virih energije, kot sta premog ali uran. Tak model predstavlja velik finančni zalogaj za investitorje in ogromno obremenitev za okolje.
V prihodnje bodo prosperirala podjetja, ki bodo želela prispevati k decentralizirani proizvodnji, ki je blizu porabnikom in je čistejša za okolje. To pomeni, da bo potreben prehod na nizkoogljične vire energije, kjer bo proizvodnja majhna in bo potekala ob/pri/v soseskah. Najprimernejše za to so sončne elektrarne, v poštev pridejo tudi vetrne elektrarne, majhne hidroelektrarne ipd. S tem se bo investicijsko breme porazdelilo, zmanjšala se bo potreba po daljnovodih, zmanjšalo se bo onesnaževanje ter povečala energetska samozadostnost držav.
Velike spremembe niso možne kar čez noč. Novo omrežje se ne bo zgradilo čez noč, se bo pa postavila nova storitev za končne potrošnike v obliki spletne platforme za kupovanje energije. Trgovanje z energijo bo potekalo po sistemu Peer-to-Peer, torej se bo potrošnik lahko odločil, od koga bo kupil elektriko in po kakšni ceni. Za ta sistem pa bo skrbela tehnologija blockchain, ki bo skrbela za transakcije pri nakupovanju in zapisovanje podatkov glede proizvedenih količin.
Za kupovanje elektrike na platformi bo potrebno ustvariti novo obliko kriptovalute, npr. kripto žeton, ki bo skrbel za prenos vrednosti od potrošnika do proizvajalca ob plačilu dobavljene elektrike. Uporaba žetona je nujna, da se podatki o transakciji lahko preprosto zapišejo na blockchain. Sistem bo avtomatiziran in bo tekel v ozadju, zato uporabniki sploh ne bodo vedeli za tehnologijo, ki poganja platformo.
Takšen sistem bo kot dodaten pozitivni rezultat prinesel povečanje investicij v obnovljive vire energije, saj bo lahko mali proizvajalec na platformi iztržil boljšo ceno, kot jo dobiva zdaj. Z investicijami v male elektrarne se bo postopoma pridobivanje elektrike decentraliziralo, lokaliziralo in dekarboniziralo, kar je ključni cilj za zagotavljanje čistega okolja v prihodnosti in upravljanje s pametnimi omrežji ter mesti.
Vir: lastna raziskovanja in misli